Nemzeti Fotótár
Megállítjuk az időt
![Folklór - Busójárás Mohácson](https://nemzetiarchivum.hu/images/small/MTI-FOTO-dE1nczUyNTJTYW5KTitaRWsxdHcwQT09.jpg)
![Folklór - Busójárás Mohácson](https://nemzetiarchivum.hu/images/medium/MTI-FOTO-dE1nczUyNTJTYW5KTitaRWsxdHcwQT09.jpg)
Folklór - Busójárás Mohácson
Magyarország, Baranya, Mohács
Mohács, 1966. február 20.
Török rabnőt foglyul ejtő busók a felvonuláson. A "Baranyai Vasárnapok" keretében idén különösen nagyszabású volt a mohácsi busójárás.
MTI Fotó: Járai Rudolf
A busójárás a délszláv eredetű mohácsi sokácok látványos elemekben bővelkedő, hagyományőrző farsangi népszokása (sokác nyelvhasználattal "poklade"), amely a XX. század első harmadától egyben idegenforgalmi rendezvény is. A más népek hiedelemvilágában is megtalálható télbúcsúztató, tavaszköszöntő, oltalmazó, termékenységet varázsló ünnepek családjába tartozik. A hagyomány eredetét a törökűzés legendájával is magyarázzák. A mondának – mely szerint a Mohács-szigeti mocsárvilágba menekült őslakos sokácok ijesztő álarcokba öltözve, zajkeltő eszközökkel, az éj leple alatt csónakokkal átkelve a Dunán, kizavarták a törököket Mohácsról – aligha van történeti alapja. A város 1687-ben szabadult fel a török uralom alól, s a sokácság nagyarányú betelepítése csak mintegy tíz évvel ezután kezdődött. A sokácok korábbi hazájukból hozhatták magukkal a szokást, mely aztán Mohácson formálódott tovább és nyerte el mai alakját. Megjelenéséről a XVIII. század végéről vannak az első adatok. A busó öltözete szőrével kifordított rövid bunda, szalmával kitömött gatya, amelyre színes, gyapjúból kötött cifra, női bütykös harisnyát húznak, lábukon bocskort viselnek. Övükre marhakolompot akasztanak, kezükben kereplőt vagy buzogányt tartanak. Fejükön a fűzfából faragott, hagyományosan állatvérrel festett birkabőrcsuklyás álarcot viselnek. Farsangvasárnapon a különböző busó csoportok ágyúdörejre bevonulnak a város főterére, ahol szabad farsangolás kezdődik. Ezt követően a Duna-parton és a környező utcákban iszonyú zajt keltve ünneplik a farsangot. Szürkületkor visszatérnek a főtérre és a meggyújtott óriási máglya körül táncolnak. Kedden az újabb főtéri máglyára helyezett, telet jelképező koporsó elégetésével és körültáncolásával búcsúznak a hideg évszaktól, s köszöntik a tavasz eljövetelét. Az UNESCO (az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete) 2009 őszén felvette a busójárást az emberiség szellemi kulturális örökségének reprezentatív listájára.
Készítette: Járai Rudolf
Tulajdonos: MTI Zrt. Fotóarchívum
Azonosító: MTI-FOTO-851276
Fájlnév: C__JA19660220067.jpg
ICC: Nem található
Legyen a szerkesztőnk!
Ha több információt tud a képről, mint az eredeti képszöveg, ossza meg velünk!
Hasonló képek: